Az első idézet Az elsodort faluból való: Farkas Miklós fordul így barátjához, az első világháború frontján sérülést szenvedett Böjthe Jánoshoz annak betegágyánál. A szimbólumok használata tulajdonképp egyidős az emberiséggel: a tapasztalt világ jeleken keresztüli felidézését, értelmezését szolgálják.
Megszidott az óvó néni, hogy túl élénk a fantáziám, minek ijesztgetem a többieket...
SZABAD NÉP, 1945. IV. 4.: „Újpesten született 1910-ben. Színművész és rendező. Érettségi után a színiakadémiára került, majd Párizsba ment. Ott ismerkedett meg a munkásmozgalommal...
A Fejér vármegyei Gyúró községben az 1940-es évek elejéig élt a pünkösdhétfői zöldághordás szokása, amit 1951 pünkösdjén: „a Magyar Néprajzi Társaság keskenyfilmre vétetett a Néprajzi Intézet és a Néprajzi Múzeum dolgozóiból alakult munkaközösség révén”...
Irgalmatlan az ég, gondolom dühöngve, mert eszembe jutott a Gestapo börtön falába bekapart ima...
Pásztortáska
Szöcske
Köd
Noha tudjuk, hogy a költészet nem versenypálya, mégis gyakorta megfogalmazódó kérdés, ki a 20. század legnagyobb magyar költője. A többnyire reflex-szerű válasz mind a beavatott irodalmároktól, mind „az utca emberétől” – József Attila...
Ilyen regényféléből sincs sok. Akik elolvasták a 2020. augusztusi számban közölt 1. részletét, azok is joggal felejtették el. Petike, ezentúl, bár máig nem minden rokon számára már Peti, majd Péter, 1941-ben született a tőlünk északkeletre található Szászligeten, amely csaknem egy évezred után
Meghívást kaptam a csíkszeredai Venczel József Társadalomtudományi Vetélkedő 2016. évi programjára...
Jelöletlen felhő
Amerikai CV
Correctio
– nem is olyan – abszurd, de romantikus népszínmű két részben